- Клуб на професионалните сондьори
Геофизично откриване на вода за София град
Хидрогеоложки проучвания с анализ в помощ за проектиране на сондажи за вода за София град
Защо да изберете България PRO Drillers Club?
- Мнение и оценка:
Геофизично откриване на вода за София град
Проучване на подземни води с георадари за София град
Хидрогеоложки проучвания с анализ в помощ за проектиране на сондажи за вода за София град
Геофизично откриване на вода за София град
Геофизично проучване с геофизична система за откриване и анализиране на подземни води за София град
Проучване и Сондажи за вода - Сондажни услуги за София град
- Проучване с изграждане на сондаж за вода
- Откриване дълбочина на водата за сондаж
- Оценка на находища на минерални води
- Хидрогеоложки проучвания
- Скенер за търсене на вода
- ГеоРадар за вода
- Търсене на вода с георадар
- Откриване на подземна вода с георадар
- Проектиране на сондажи за вода
- Проучване за вода
- Водоснабдителни сондажи
- Сондаж за вода
- Сондажи и кладенци за вода
- Изграждане на дълбоки сондажни кладенци
- Сондажни услуги
- Сондиране за вода
- Биене на сонда за вода
- Кладенец за вода
- Сондьор
- Сондажна фирма
- Проучвателно ядково сондиране
- Геотермични сондажи
България PRO Drillers Club - Клуб на професионалния сондьор
- 💧 PRO Drillers Club - Инфо Блог
Често задавани въпроси за хидрогеологията и подземните води
1. Трябват ли разрешителни за изграждане на сондаж?
За изграждането на сондаж /тръбен кладенец/ или шахтов кладенец е необходимо издаване на разрешително от органите на Басейновите дирекции на територията на страната. Необходими са следните документи - подготовка на уведомление за съответна община и РИОСВ, за инвестиционното намерение, Обосновка (проект) за водовземане, с конструкцията на сондажа, Технологичен разчет с обосновка на необходимите водни количества, Проект за санитарно-охранителна зона (СОЗ). Изброените документи се внасят за разглеждане в Басейновата дирекция чрез попълване на заявление, с данни за техническите параметри за съответното съоръжение и информация за фирмата Възложител. За издаване разрешение за сондиране се изчакват законовите срокове за становище на Басейнова дирекция и от там се издава разрешително за водоползване за 5 години в общия случай. Процедура по учредяването на санитарно-охранителна зона се предвижда в случаите когато целта е водоснабдяване за питейно-битови цели. Това удължава административните срокове, във връзка с физическото изграждане на пояс I и налагането на забрани и ограничения в пояси II и III.
2. Каква е процедурата по узаконяване на водоизточници / сондажи, кладенци, извори?
Целта на процедурата е да се издаде документ - разрешително за водовземане от подземни води за София град. Разрешителното регламентира, за какво ще се използва водата: питейно-битово и промишлено водоснабдяване, земеделие и животновъдство, аквакултури и други цели, място на вземане на водата, мястото на ползването и нейният режим.
За откриване на процедура за издаване на разрешително кандидатите подават заявление /чл. 60, ал.1 от Закона за водите / по образец, като преди това се заплащат съответните такси. Необходима е информация за актуалното състояние на фирмата, БУЛСТАТ, актуална скица на имотите, документ за собственост на имота или разрешение за използването на съоръженията от собствениците им, документи удостоверяващи съгласието на собствениците на имотите за това, че в тях ще попаднат границите на санитарно-охранителна зона.
Необходимо е изготвянето на доклади за оценка на експлоатационните ресурси на подземните води и проект за учредяване на санитарно-охранителна зона при питейно-битово водоснабдяване.
3. Каква е цената за сондиране?
Цената на сондиране се определя в зависимост от геоложките условия, дълбочината на сондиране, диаметъра му, конструкцията, местоположението и предназначението на сондажа. По-долу посочените цени са ориентировъчни и са въпрос на договаряне за съответния случай.
Цената на проучвателните сондажи варира от 30 до 150 лв. за линеен метър. Водоснабдителните сондажи са с по-големи диаметри и за да функционират ефективно трябва да са изградени със съответните филтри /ако е необходимо/, обсадна колона, задтръбна циментация и филцова засипка. Тяхната цена варира от 100 до 350 лв. за линеен метър. С увеличаване на дълбочината изпълнението на сондажите се усложнява и е възможно цената да надхвърли посочените суми. Цената на изпълнението на хоризонтални сондажи е в този порядък, което важи и за сондажите свързани с термопомпените инсталации.
4. Какво е ресурс на подземните води?
Различават се три категории подземни водни ресурси:
Гравитационни запаси - обемът свободна вода в празнините на пласта, което се отделя под действието на гравитационните сили при неговото осушаване.
Естествени или динамични ресурси - общото средногодишно естествено подхранване на водоносния хоризонт или общият средногодишен отток от него.
Експлоатационни ресурси - допустимият и възможен средногодишен добив на подземни води, т.е. добивът, който може да се получи при допустими понижения във водовземните съоръжения, при допустими качества, при допустими екологични последствия и с възможните технически средства.
5. Какво е санитарно-охранителна зона?
Санитарно-охранителните зони представляват физическата част от комплексни мерки за защита на водоносните хоризонти от замърсявания и целостта на съоръженията за добив на подземни води.
В съответствие с изискванията на Наредба № 3 от 2000 г. на МОСВ около подземните вододобивни съоръжения се организират три зони (пояси) за санитарна защита (СОЗ) - пояс I (за строга охрана около водоизточника), пояс II (срещу биологични, бързоразпадащи се и силносорбируеми химически замърсители) и пояс III (срещу стабилни несорбируеми химически замърсители). Пояс I има за цел защитата на самите водовземни съоръжения (повърхностни и подземни) като предотврати външния достъп до тях чрез затваряне и ограждане на кладенците. Съгласно Наредба № 3 размерът на тази зона зависи от защитеността на подземните водни обекти. Другите два пояса (II и III) се определят в съответствие с хидрогеоложките условия в района на експлоатационния сондаж и от режима на неговата експлоатация. Точните размери на поясите се оразмеряват чрез математическо моделиране.
6. С какво ни помагат хидрогеоложките цифрови модели?
Хидрогеоложкото моделиране е съвременен метод за представяне на хидрогеоложката среда и решаване на различни задачи, свързани с движението на подземните води, оценка на ресурсите им и замърсяването на водоносните хоризонти. Използва се софтуер, който съчетава класическите основи на хидрогеологията с възможностите, които предлагат днешните компютри. Етапите, на които се извършва моделирането са свързани със съставянето на концептуален модел и решаването на филтрационни и миграционни задачи. Възможно е оценката на неизвестни параметри на водоносния пласт въз основа решаването на обратни задачи.
7. От какво зависят високите нива на подземните / подпочвените / води?
Нивата на подземните води са свързани както с геоложката среда, така и топографията на съответния район. Обикновено, подземните води се движат от или към реките или повърхностните водоеми, в зависимост от сезона и експлоатацията им.
Важен фактор определящ нивата на плитките подземни води са валежите, които се инфилтрират в дълбочина и насищат горните слоеве на терена. При достигане на критично ниво, в което средата е вече наситена и няма капацитет за поемане на допълнителни количества, се получава завиряване на повърхностни участъци или наводняване на прилежащи територии.
Заплашени от наводнения са крайречните низини, територии с глинести отложения на повърхността, участъци в близост до реки, язовири и блата.
8. Необходими ли са дренажните системи?
Дренажите представляват системи от канали, тръби или шахти, които предпазват сградите и съоръженията от заливане, при покачване на нивото на подземните води. В повечето случаи те функционират само при интензивни валежи и високи вълни на реките. В други случаи дренажите се използват за технически дейности, свързани с временното отводняване при строителство или реконструкция на сгради и съоръжения. Добрата им работа зависи от редовното почистване и поддръжка.
Ефективното отводняване е свързано с правилното проектиране и изпълнение на дренажните системи. В много от крайречните низини съществуването на дренажни канали е от първостепенно значение. Понижаването на нивата на подземните води в близост до пътищата осигурява сигурността на транспорта и безпрепятствената експлоатация на съоръженията. Съществуват множество свлачищни райони, в които покачването на нивата на подземните води нарушава стабилитета на земната основа и предпоставка за деформация на конструкциите.
9. Наблюдава ли се режима на повърхностните и подземните води в България?
Качеството на повърхностните и подземните води се наблюдава от съответните мрежи, които са част от Националната система за мониторинг на водите по
пунктове, честота и показатели. През последните три години се поддържа относително устойчиво равнище на качеството на водите, както по отделни показатели (БПК5, ХПК, нитрати, и др.), така и по отделни поречия. Националната система за мониторинг
на водите (НСМВ) се изгражда от националните мрежи за мониторинг на валежите и повърхностните води, на подземните води, на морските води и от мрежата за биологичен мониторинг.
Мрежата за мониторинг на повърхностните води се изгражда от 253 пункта за наблюдения и измервания, в т.ч 24 крайбрежни морски пунктове. Общо 111 пункта са включени в Европейската мрежа за мониторинг на повърхностни води (EUROWATERNET-surface water) на Европейската агенция по околна среда.
От 1998 г. се изгражда и мрежата за (хидро)биологичен мониторинг с близо 2000 пункта за наблюдение, които покриват практически всички реки у нас. В бъдещия си вид мрежата за биомониторинг на реките ще се представя от близо 5000 пункта (на всеки 5 км от дължината на речните течения).
Мрежата за мониторинг на подземните води се състои от 213 хидрогеоложки пунктa. Част от мрежата (73 водоносни тела със съответните пунктове) е включена в Европейската мрежа за мониторинг на подземни води).
10. Кои са важните моменти при изследване на термалните води?
Изучаване на регионалното геотермично поле, изследване на локални геотермични полета, изследване на хидротермални зони, проучване и използване на термалните води и геотермалната енергия, използване на геотермалната енергия от изоставени минни изработки.
11. Как може ефективно да използваме топлината на земята?
България е богата на термални води с температура от 20° C до 100° C. Около 43% от общият дебит е с температура между 40° C и 60° C. В днешно време директното използване на топлина е за балнеолечение (превенция, лечение и рехабилитация, плувни басейни), отопление и климатизация, оранжерии, геотермална енергия от термопомпи (GSHP), директна топлинна за водоснабдяване, бутилиране на питейна вода и безалкохолни напитки. Балнеологията и термопомпите, показват по-стабилно развитие през настоящия етап. В момента се извършва актуализиране на информацията свързана с хидротермалните находища, което се основава на съществуващите разрешителни за концесия /по данни от Геотермичен каталог на България, 2001/.
12. Задължително ли е да имаме дълбок сондаж за да се отопляваме ефективно?
Съществуват различни схеми за реализиране на отоплението/охлаждането с термопомпени инсталации. Те могат да бъдат отворени - когато топлината се използва чрез извличане на вода от сондажите и връщането и охладена в пласта, и затворени - когато водата циркулира по тръбен контур под земната повърхност. Последният вариант не изисква сондиране и началните инвестиции са значително по-ниски. Въпреки това от значение е местоположението на обекта, неговите характеристики и целите, за които ще бъде използвана термопомпената инсталация.
Хидрогеоложки проучвания с анализ в помощ за проектиране на сондажи за вода за София град.
Проучване и Сондажи за вода за всички райони на София град:
1784 7-ми 11-ти километър София • 1528 Абдовица София • 1540 Аерогара София • 1756 Американски колеж София • 1229 Бакърена Фабрика София • 1217 Балша София • 1202 Банишора София • 1233 Банишора София • 1320 Банкя София • 1680 Бели брези София • 1680 Белите брези София • 1616 Беловодски Път София • 1278 Бенковски София • 1444 Бистрица София • 1680 Борово София • 1870 Ботунец София • 1616 Бояна София • 1756 Бункера София • 1520 Бусманци София • 1830 Бухово София • 1618 Бъкстон София • 1528 Гара Искър София • 1309 Гевгелийски София • 1111 Гео Милев София • 1113 Гео Милев София • 1574 Гео Милев София • 1186 Герман София • 1282 Гниляне София • 1614 Горна баня София • 1806 Горни Богоров София • 1138 Горубляне София • 1404 Гоце Делчев София • 1700 Градина София • 1186 Гърмен София • 1172 Дианабад София • 1528 Димитър Миленков София • 1247 Доброславци София • 1855 Долни Богоров София • 1165 Долни Пасарел София • 1415 Драгалевци София • 1592 Дружба 1 София • 1582 Дружба 2 София • 1756 Дървеница София • 1138 Експериментален София • 1807 Желава София • 1475 Железница София • 1807 Желява София • 1211 Житен София • 1229 жк Връбница 1 София • 1231 жк Връбница 2 София • 1233 жк Фондови жилища София • 1373 Западен парк София • 1345 Захарна фабрика София • 1360 Захарна фабрика София • 1309 Зона Б 18 София • 1309 Зона Б 19 София • 1330 Зона Б 19 София • 1303 Зона Б 5 София • 1408 Иван Вазов София • 1393 Иваняне София • 1113 Изгрев София • 1113 Изток София • 1309 Илинден София • 1271 Илиянци София • 1592 Искър София • 1532 Казичане София • 1619 Карпузица София • 1517 кв Васил Левски София • 1700 кв Витоша София • 1220 кв Военна Рампа София • 1839 кв Враждебна София • 1309 кв Враня София • 1373 кв Факултета София • 1390 кв Филиповци София • 1616 Килиите София • 1616 Киноцентър София • 1320 Клисура София • 1619 Княжево София • 1191 Кокаляне София • 1330 Красна поляна 1 София • 1373 Красна поляна 2 София • 1330 Красна поляна 3 София • 1330 Красна поляна София • 1618 Красно село София • 1849 Кремиковци София • 1431 Крива Река София • 1606 Крива Река София • 1588 Кривина София • 1407 Кръстова вада София • 1257 Кубратово София • 1281 Кумарица София • 1276 Кътина София • 1612 Лагера София • 1220 Лев Толстой София • 1836 Левски В София • 1836 Левски Г София • 1836 Левски София • 1151 Лозен София • 1164 Лозенец София • 1407 Лозенец София • 1421 Лозенец София • 1513 Локорско София • 1343 Люлин 1 София • 1360 Люлин 1 София • 1335 Люлин 10 София • 1343 Люлин 2 София • 1336 Люлин 3 София • 1359 Люлин 4 София • 1359 Люлин 5 София • 1336 Люлин 6 София • 1324 Люлин 7 София • 1324 Люлин 8 София • 1324 Люлин 9 София • 1343 Люлин център София • 1225 Малашевци София • 1700 Малинова долина София • 1734 Малинова долина София • 1797 Малинова Долина София • 1756 Малинова София • 1362 Мало Бучино София • 1404 Манастирски ливади Б София • 1618 Манастирски ливади Б София • 1680 Манастирски ливади Б София • 1404 Манастирски ливади София • 1431 Медицинска Академия София • 1289 Мировяне София • 1320 Михайлово Банкя София • 1750 Младост 1 София • 1784 Младост 1 София • 1797 Младост 1 София • 1729 Младост 1А София • 1799 Младост 2 София • 1712 Младост 3 София • 1715 Младост 4 София • 1750 Младост София • 1360 Модерно предградие София • 1404 Мотописта София • 1261 Мрамор София • 1797 Мусагеница София • 1696 Мърчаево София • 1220 Надежда 1 София • 1220 Надежда 2 София • 1229 Надежда 3 София • 1231 Надежда 4 София • 1229 Надежда 5 София • 1231 Надежда 6 София • 1220 Надежда София • 1222 Негован София • 1220 НЗП Военна рампа София • 1712 НЗП Изток София • 1280 Нови Искър София • 1528 НПЗ Искър София • 1612 НПЗ Средец София • 1387 Обеля 1 София • 1326 Обеля 2 София • 1387 Обеля София • 1505 Оборище София • 1618 Овча купел 1 София • 1632 Овча купел 2 София • 1618 Овча купел София • 1225 Орландовци София • 1618 Павлово София • 1137 Панчарево София • 1475 Плана София • 1221 Подгумер София • 1111 Подуяне София • 1505 Подуяне София • 1517 Подуяне София • 1750 Полигона София • 1784 Полигона София • 1220 Промишлена Зона Илиянци София • 1330 Разсадника София • 1330 Разсадника-Коньовица София • 1641 Райко Даскалово София • 1320 район Банкя София • 1700 район Витоша София • 1229 район Връбница София • 1303 район Възраждане София • 1113 район Изгрев София • 1309 район Илинден София • 1592 район Искър София • 1330 район Красна поляна София • 1618 район Красно село София • 1849 район Кремиковци София • 1421 район Лозенец София • 1343 район Люлин София • 1750 район Младост София • 1220 район Надежда София • 1280 район Нови Искър София • 1505 район Оборище София • 1618 район Овча купел София • 1137 район Панчарево София • 1111 район Подуяне София • 1379 район Сердика София • 1574 район Слатина София • 1000 район Средец София • 1700 район Студентски София • 1000 район Триадица София • 1505 Редута София • 1331 Република 2 София • 1331 Република София • 1434 Света Магдалена София • 1309 Света Троица София • 1252 Световрачане София • 1231 Свобода София • 1641 село Владая София • 1223 село Войняговци София • 1346 село Волуяк София • 1379 Сердика София • 1606 Сердика София • 1808 Сеславци София • 1434 Симеоново София • 1000 Ски-курорт Витоша София • 1612 Славия София • 1574 Слатина София • 1343 Смърдана София • 1000 София • 1766 София парк • 1000 София център • 1142 София център • 1463 София център • 1606 София център • 1504 София център • 1527 София център • 1360 СПЗ Модерно предградие София • 1000 Средец София • 1510 Стефан Караджа София • 1404 Стрелбище София • 1408 Стрелбище София • 1700 Студентски град София • 1505 Сухата река София • 1362 Суходол София • 1298 Требич София • 1000 Триадица София • 1220 Триъгълника София • 1510 Хаджи Димитър София • 1612 Хиподрума София • 1407 Хладилника София • 1517 Христо Ботев София • 1574 Христо Смирненски София • 1202 Централна Гара София • 1853 Челопечене София • 1554 Чепинци София • 1421 Южен парк София • 1110 Яворов София • 1111 Яворов София • 1124 Яворов София • 1805 Яна СофияПопулярни търсения в мрежата
- Геофизично откриване на вода за София град
- Проучване на подземни води с георадари за София град
- Геофизично откриване на вода за София град
- Геофизично проучване с геофизична система за откриване и анализиране на подземни води за София град
- Хидрогеоложки проучвания с анализ в помощ за проектиране на сондажи за вода за София град
XML Sitemap